Dnes brzy ráno evropští zákonodárci dospěli k neuspokojivé dohodě o Směrnici o obnovitelných zdrojích (RED). Navzdory výzvám ze soukromého sektoru, občanské společnosti i průmyslu, politici nedosáhli ambiciózního cílu a odhlasovali závazný cíl EU pro energii z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 ve výši 42,5 %, přičemž dobrovolný cíl činí 45 %. To bohužel neodráží současné trilema, které dopadá na všechny v Evropě – zejména na ty nejzranitelnější – rostoucí náklady na energie, energetickou nejistotu a hrozící klimatickou krizi.
RED je jedním z klíčových právních předpisů balíčku Fit for 55. Jakékoliv podrývání jeho principů může vážně ohrozit zavádění obnovitelných zdrojů energie, zpozdit rychlou dekarbonizaci a tím i dosažení klimatických cílů EU. Navýšení celoevropského cíle pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů a jejich rychlý rozvoj jsou nevyhnutelné pro zajištění energetické bezpečnosti a dosažení klimatické neutrality.
Velkým a nepříjemným překvapením bylo to, jak pozice Parlamentu a částečně Komise v oblasti udržitelného využívání lesní biomasy byla převálcovaná členskými státy. Spalování všech surovin z biomasy, včetně těch, které jsou pro klima a biologickou rozmanitost nejničivější (například velké kusy mrtvého dřeva), mohou vlády jednotlivých států stále započítávat do svých cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie. V některých ohledech je výsledek dokonce méně ambiciózní, než původní návrh Evropské komise. Například konec finanční podpory výroby elektřiny z lesní biomasy byl značně oslaben. Implementace „kaskádového principu”, kdy je energetické využívání dřevní biomasy povinně voleno až jako poslední možnost, byla velmi oslabena, což znamená, že tento může být v praxi bezzubý. Záleží na členských státech jak ho implementují a to se týká i dalších oblastí jako je definice průmyslového kulatiny či ochrany primárních a starých lesů.
Jednání o finální podobě směrnice RED předcházelo setkání ministrů energetiky EU, na kterém přijali stanovisko k Plynovému balíčku. Ze směrnice o plynu vyloučili kontroverzní návrh Francie o započítávání nízkouhlíkového vodíku (na bázi fosilních a jaderných paliv) do evropského cílů dekarbonizace v oblasti dopravy a průmyslu. Tento návrh nebyl přijat, ale kompromisní řešení této otázky bylo přesunuto do jednání o směrnici RED. Ta zavádí možnost pro členské státy snížit podíl obnovitelných paliv nebiologického původu pro průmyslové využití o 20 %, pokud příspěvek členských státu odpovídá závaznému cíly EU a podíl vodíku z fosilních paliv spotřebovaného v členském státě nepřesáhne 23 % v roce 2030 a 20 % v roce 2035.
Zahrnutím nízkouhlíkových zdrojů do Směrnice hrozí odvedení investic a zdrojů od levné, decentralizované energie z obnovitelných zdrojů do nákladných centralizovaných projektů, co také naruší důvěru veřejnosti v klimatickou politiku EU. Politickou dohodu o podobě směrnice RED nyní musí formálně schválit Rada EU a Evropský parlament, aby revidovaná směrnice mohla vstoupit v platnost.
Jedním z mála pozitivních aspektů několikadenního jednání Rady tak může být snad pouze prodloužení loni dohodnutého mimořádného opatření na 15 % snížení poptávky po plynu, které mělo vypršet na konci března. Vzhledem k současné krizové situaci by se snížení poptávky po plynu na úrovni 15 % mělo stát povinným pro dosažení postupného ukončení využívání plynu do roku 2035. Po schválení pozice Rady se Plynový balíček přesouvá do tzv. trialogu, teda diskusie mezi Evropskou Komisí, Parlamentem a Radou.
Miriam Macurová z Greenpeace ČR říká: “Dnes schválený závazný cíl EU pro produkci energie z obnovitelných zdrojů na úrovni 42,5 % nereflektuje současnou energetickou ani klimatickou krizi. Týmto rozhodnutím, se přesunula zodpovednost do rukou členských států, aby zvýšily své ambice a nejen usilovali o dosažení dobrovolného cílu 45 %, ale aby jej překročily, a tím prokázaly svůj závazek chránit lidi před kolísáním cen energie, svou zemi před energetickou nejistotou a pomohli Evropě dosáhnout klimatické neutrality.”
Jan Freidinger z Greenpeace ČR říká: “Výsledek trialogu je zklamáním pro ochranu evropských lesů i ochranu biodiverzity. Podpora spalování dřeva a to i pro výrobu elektřiny není řešením klimatické krize, ale naopak k ní přispívá. Zdravé a odolné lesy jsou jedním z našich nejlepších spojenců v boji se změnou klimatu. Výsledek trialogu znamená, že i nadále budeme odměňovat energetické společnosti za to, že miliony stromů proženou komínem svých elektráren, místo toho, aby se zaměřily na skutečně čisté a obnovitelní zdroje energie a energetické úspory.”
Ondřej Pašek z Hnutí DUHA říká: “Energetická krize ukázala, že Češi jsou připraveni a dokáží provést energetickou transformaci. Spotřeba plynu klesla o 13%, naopak počet žádostí o připojení nových obnovitelných zdrojů rekordně narostl. Bohužel, i přispěním české vlády nenaplní novela směrnice realistické ambice v obnovitelných zdrojích, které mají firmy i občané v Evropské unii. Nižší cíl pro obnovitelné zdroje bude mít praktické dopady na nižší objemy financí a pomalejší tempo jejich rozvoje i u nás.”
Veronika Murzynová z Centra pro dopravu a energetiku říká: “V úterý schválený postoj Rady k plynovému balíčku je hlavně zmařenou příležitostí představit opravdu silnou legislativu, která by Evropě pomohla zbavit se závislosti na fosilním plynu, a to i přes některá kosmetická vylepšení například v přípravě na vyřazování plynárenských sítí z provozu a omezení přimíchávání vodíku do fosilního plynu na max. 2 %. V plynovém balíčku stále chybí jasný plán na úplné ukončení využívání fosilního plynu napříč sektory do roku 2035 nebo třeba transparentní způsob řízení budoucích vodíkových sítí. Návrh teď míří do posledních kol vyjednávání mezi evropskými institucemi, které tak ještě mají příležitost jej vylepšit.