Vlada RH mora iskoristiti EU sredstva koja su joj na raspolaganju za uistinu održiv i pravedan oporavak od trenutne klimatske, gospodarske i zdravstvene krize te u tu svrhu ostvariti dijalog s nevladinim organizacijama, akademskom zajednicom i zainteresiranim građanima.
Poruka je to koju su uputili Društvo za oblikovanje održivog razvoja (DOOR), Greenpeace u Hrvatskoj, Zelena akcija i Zelena energetska zadruga (ZEZ) na jučerašnjem okruglom stolu “Zajedno za zeleni oporavak i razvoj” u Novinarskom domu. Predstavili su Zahtjeve za hrvatski zeleni oporavak i razvoj koje su u srpnju predali novoizabranim zastupnicima i zastupnicama u Hrvatskom saboru, tražeći snažnu tranziciju prema niskougljičnom razvoju i stvaranju novih zelenih radnih mjesta.
![](https://www.greenpeace.org/static/planet4-croatia-stateless/2020/10/b5d7a38a-img_5708-crop-1024x606.jpg)
U uvodnoj riječi, u ime organizatora, prisutnima se obratio predsjednik Zelene akcije, Luka Tomac. “Naše je zahtjeve potpisalo osamdeset organizacija civilnog društva, energetskih agencija, institucija i tvrtki po čemu je očigledno da svi slično razmišljamo”, naglasio je Tomac. Rekao je da se svijet stubokom promijenio posljednje godine, a klimatska kriza je i dalje tu, samo imamo godinu dana manje za njeno rješavanje. “Nemamo vremena da uz rješavanje klimatske krize idemo spašavati fosilnu industriju. Moramo hitno mijenjati način na koji proizvodimo energiju i hranu te način na koji se krećemo”, dodao je Tomac.
Uvod u okrugli stol dao je posebni savjetnik Predsjednika RH, Julije Domac. “Na razini načelne politike smo napravili napredak. Prvi političari u zemlji imaju puna usta obnovljivih izvora energije, zelene i energetske tranzicije, ali iza te lijepe fasade još nemamo konkretne mjere“, kritizirao je stanje u Hrvatskoj, ali optimistično ustvrdio da je ovo dobar trenutak za akciju.
U raspravi, koju je usmjeravala Dunja Mazzocco Drvar, sudjelovali su pomoćnica ministrice regionalnog razvoja, Ana Odak, konzultantica za EU fondove, strateško planiranje, pripremu i provedbu projekata i direktorica tvrtke Avelant d.o.o., Ariana Vela, pročelnica Upravnog odjela za urbanizam i zaštitu okoliša u gradu Velika Gorica, Gordana Mikulčić Krnjaja, redovni profesor na FER-u i voditelj dislociranog studija energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora u Šibeniku Marko Delimar i, u ime organizatora, izvršna direktorica DOOR-a, Slavica Robić.
Glavne teme rasprave bile su zeleni oporavak od višestruke krize u kojoj živimo, programiranje sredstava EU za tranziciju u niskougljično gospodarstvo, strateški dokumenti RH te procedure i investiranje u energetsku tranziciju uz primjere iz prakse.
Odak je naglasila da je programiranje sredstava za novo financijsko razdoblje 2021.-2027. u tijeku, da su oko 22 milijarde eura koje Hrvatska ima na raspolaganju velik izazov i velika odgovornost te da treba odrediti prioritete. “Radne skupine će biti sastavljene u skladu s načelom partnerstva, a očekujemo i uključivanje građana i šire javnosti”, dodala je.
Vela je istaknula kako treba pojednostaviti procedure i stvoriti okruženje u kojem poduzetnici mogu iznijeti održive projekte na svojim leđima. Dodala je: “Mi stalno gasimo požare. Danas razgovaramo o tome kako regulirati proceduru, a ne razgovaramo o tome što sada trebamo raditi kako bismo do toga došli 2050. godine”.
Robić je rekla kako je ovaj okrugli stol okupio inače često suprotstavljene strane – aktiviste, jedinice lokalne samouprave, privatnike, ministarstva, političare, energetske i klimatske stručnjake, akademsku zajednicu i ured Predsjednika. “Tijekom svih izlaganja čuli smo isto: želimo i trebamo zeleni oporavak i razvoj. Svi se oko tog slažemo. Čuli smo u razgovoru mnogo puta riječ hrabrost. U redu je da se bojimo, ali nije u redu da nas to paralizira. Imamo stručni kadar koji nas može povesti u smjeru zelenog oporavka bez da idemo na štetu društvu i gospodarstvu. Moramo iskoristiti ovu krizu i pretvoriti je u jedinstvenu priliku te pametno iskoristiti značajna sredstva koja imamo na raspolaganju i usmjeriti ih u prava rješenja – ona zelena, održiva, dobra za klimu i društvo, ona oko kojih se svi slažemo da su jedini mogući smjer oporavka i razvoja”, zaključila je Robić.
Na okruglom stolu je zbog epidemioloških mjera sudjelovalo oko 35 ljudi, dok je ostalima bio omogućen prijenos uživo preko web kanala.